PĂ„ Dansk folkepartis röstsedel stĂ„r det O som i ordning, organisation och optimism. Partiprogrammet lĂ€mnar inget utrymme Ă„t âde fremmendeâ.
Pia Kjaersgaard ser framÄt
Danmark. Danskheten. Den danska flaggan. NÀr Pia Kjaersgaard för sju Är sedan bildade sitt eget parti var det ingen tvekan om vad som var kÀrnan: Det var Danmark. Och uppgiften att försvara landet mot vad partiet ser som hot utifrÄn. FrÄn flyktingar och invandrare. FrÄn EU. Allt som kan förvandla Danmark frÄn det trygga gamla land som Pia Kjaersgaard kÀnt som barn till ett, enligt henne, nytt skrÀmmande multietniskt samhÀlle.
Partiets namn var sjĂ€lvklart. Dansk folkeparti. HĂ€r var ett parti som skulle tala för folket â mot förstĂ„sigpĂ„arna och de politiskt korrekta. Tio minuter försenad glider Pia Kjaersgaard in pĂ„ sitt kontor. Perfekt puderrosa byxdress â hon Ă€r sĂ€kert den mest vĂ€lklĂ€dda i det danska folketinget. Solglasögonen behĂ„ller hon pĂ„ medan hon hĂ€lsar och dĂ€refter fĂ„r den redan pĂ„ förhand oklanderliga frisyren en genomgĂ„ng. Hon har sjĂ€lv beskrivit sig som en pedant och det Ă€r lĂ€tt att tro henne. PĂ„ Dansk folkepartis kontor i den gamla ProviantgĂ„rden intill folketinget Ă€r Pia Kjaersgaard drottning. Hennes portrĂ€tt pryder en av vĂ€ggarna och hĂ€r finns gott om danska flaggor. Att som representant för ett utlĂ€ndskt medium, speciellt ett svenskt, fĂ„ en intervju med Pia Kjaersgaard Ă€r inte lĂ€tt.
Redan i sin memoarbok ââŠmen udsigten er godâŠâ frĂ„n 1998 skriver hon:
âSvenska journalister Ă€r absolut i sĂ€rklass nĂ€r det gĂ€ller fördömelsen av Dansk folkeparti. Ăven nĂ€r de intervjuar mig kan de knappt dölja sin personliga förargelse över att i tjĂ€nsten tvingas stĂ„ ansikte mot ansikte med en sĂ„ förfĂ€rlig mĂ€nniska. Löjligt â men sĂ„ svenskt, sĂ„ svenskt.â – Ofta kommer de resande hit bara för att bekrĂ€fta den bild som de har pĂ„ förhand.
Pia Kjaersgaard tycker inte om journalister. Hon tycker heller inte om experter men i vÄras utnÀmnde nÄgra av dessa experter, en samling lektorer och professorer vid danska universitet och handelshögskolor, i sin Ärliga maktanalys henne till Danmarks mÀktigaste kvinna. Som makt definierar de inflytande pÄ samhÀllet. Det inflytande hon aldrig kunde fÄ i det dÄligt organiserade Fremskridtspartiet har hon nu fÄtt som stark, nÀrmast envÀldig ledare av utbrytarpartiet Dansk folkeparti, som nÀr det registrerade sig som parti valde bokstaven O för röstsedlarna. O för Ordning, Organisation och Optimism.
– Partiets inflytande har ocksĂ„ gjort sig mĂ€rkbart gĂ€llande. PĂ„ sju Ă„r har Dansk folkeparti blivit Danmarks tredje största parti. Vid det senaste valet, i november i fjol, fick det tolv procent av rösterna. Partiets inflytande pĂ„ den danska debatten om âde fremmendeâ, det vill sĂ€ga flyktingar och invandrare, kan inte övervĂ€rderas. Inte heller partiets inflytande pĂ„ den frĂ€na tonen i dansk debatt som har fĂ„tt de utlĂ€ndska journalisterna att hĂ€pna och skriva hem om det lilla liberala landet som plötsligt tyckte sig vara översvĂ€mmat av âfremmendeâ. â NĂ€r Pia Kjaersgaard för ett par Ă„r sedan föreslog att alla familjemedlemmar till unga kriminella invandrare skulle skickas i retur till hemlandet rasade den dĂ„varande statsministern, socialdemokraten Poul Nyrup Rasmussen, i folketinget och sa att Dansk folkeparti aldrig skulle bli ârumsrentâ. Men i Danmark har aldrig nĂ„gra politiker flytt tevesoffan nĂ€r Pia Kjaersgaard har slagit sig ner. I stĂ€llet har övriga partier flyttat sig nĂ€rmare och nĂ€rmare Pia Kjaersgaard ju större framgĂ„ngar partiet har fĂ„tt.
– De danska socialdemokraterna har haft svĂ„rt att besluta sig för vilket ben de ska stĂ„ pĂ„ i flykting- och invandrarfrĂ„gan och samtidigt varit livrĂ€dda, nĂ€r de har sett hur mĂ„nga av deras gamla vĂ€ljare som lockats av Pia Kjaersgaard och hennes krav pĂ„ fĂ€rre utlĂ€nningar i Danmark. Vid höstens valrörelse blev frĂ„gan om invandrare och flyktingar det helt dominerande Ă€mnet, precis som Dansk folkeparti hade hoppats pĂ„. Den nya liberal-konservativa regeringen har för att fĂ„ igenom sina lagförslag gĂ„ng pĂ„ gĂ„ng tvingats ty sig till Dansk folkeparti.
NÀr det gÀller de nya Ätstramningarna för flyktingar och invandrare Àr Pia Kjaersgaards avtryck tydligt. Men att sitta i regeringen sÀger hon sig inte efterstrÀva.
– Jag tycker att jag har stort inflytande som det Ă€r i dag, som partiledare, sĂ€ger hon nöjt men tillfogar att som partiledare ska hon förstĂ„s ocksĂ„ sĂ€ga att hon vill sitta i regeringen. â Och mĂ„nga av mina vĂ€ljare krĂ€ver det, sĂ€ger hon.
Fram till dess Pia Kjaersgaard en januarikvĂ€ll 1971 sĂ„g Mogens Glistrup i dansk teve var hon egentligen ointresserad av politik. Precis som mĂ„nga av hennes egna vĂ€ljare Ă€r i dag. Som skilsmĂ€ssobarn hade Pia Kjaersgaard uppnĂ„tt det hon hade drömt om allra mest â att fĂ„ ett hem, man och barn. Yrkeslivet var nĂ„gra Ă„r i butik och som annonsförsĂ€ljare hos Allers innan hon gifte sig, och nĂ€r barnen var lite större arbetade hon inom hemtjĂ€nsten. NĂ„gra politiska eller karriĂ€rmĂ€ssiga ambitioner hade den unga hemmafrun över huvud taget inte. Men de berömda 114 sekunderna med Mogens Glistrup i teve dĂ€r han visade att han, en höginkomsttagare, betalade noll kronor i skatt satte nationen i gungning. –
Glistrup visade att politik kunde vara provocerande och humoristiskt. Han kunde slÄ nÀven i bordet och fÄ folk att vakna upp, sÀger Pia Kjaersgaard.
Glistrups nya parti, Fremskridtspartiet, fick hennes röst vid efterföljande val och 1978 blev hon medlem i partiet. Sex Är senare valdes hon in i folketinget som en av Glistrups trogna stöttepelare. Det skulle komma att Àndra sig.
Det som jag först tyckte var sÄ uppfriskande blev med Ären ett anarkistiskt sÀtt som jag inte kunde acceptera.
För Pia Kjaersgaard var det dĂ€remot viktigt att ha makt och inflytande. NĂ€r Glistrup satt i fĂ€ngelse för skattebrott tog hon över hans parti. Men det var ett minst sagt svĂ„rskött pastorat. Precis som i det svenska ny demokrati förekom ideliga interna konflikter. Till slut var splittringen total och hon lĂ€mnade partiet efter en partikongress som hon sjĂ€lv har beskrivit som âsurrealistisk teater i vĂ€rldsklassâ. –
Efter det hade jag tvÄ möjligheter: antingen lÀmna dansk politik eller kavla upp Àrmarna och börja om. Hon började om. Bara nÄgon vecka senare kallade hon till presskonferens för att presentera sitt nya parti. Experterna gav det inte stora chanser att lyckas. Förmodligen skulle det bli samma villervalla som i Fremskridtspartiet, men dÄ hade de inte rÀknat med Pia Kjaersgaards jÀrndisciplin. Misshagliga medlemmar har rensats ut allt eftersom i rÀdsla för att anarki ska bryta ut. Hon tycker inte om att partiet beskrivs som högerpopulistiskt eller frÀmlingsfientligt men hon har slutat att hetsa upp sig.
– Jag kan ju inte bli arg tio gĂ„nger om dagen. Men jag hatar alla ismer. Men inte nationalism, för hon beskriver partiet som framför allt ett nationellt parti, till höger nĂ€r det handlar om flyktingar, invandrare och rĂ€ttspolitik, till vĂ€nster i frĂ„gor om vĂ€lfĂ€rd, sjuk- och Ă€ldrevĂ„rd och hĂ„llningen till djur.
MotstĂ„ndet mot invandring och flyktingmottagande Ă€r gammalt hos Pia Kjaersgaard. I sin sjĂ€lvbiografi berömmer hon sig med att âvara bland de allra första i landet som gick emot den gĂ€ngse sĂ„ kallade humanistiska trend och rasade mot flyktinglagenâ.
Hon syftar pÄ 1983 som hon menar var Äret dÄ Danmark öppnades pÄ vid gavel. Men trots att dansk lagstiftning frÄn den 1 juli i Är bland annat försvÄrar anhöriginvandring, krÀver sju Är i landet för att fÄ permanent uppehÄllstillstÄnd eller full tillgÄng till sociala bidrag och hindrar unga under tjugofyra Är att gifta sig med nÄgon som kommer utanför EU och bosÀtta sig i Danmark, Àr Pia Kjaersgaard inte nöjd.
– Vi vill helst se att Danmark bara tar emot flyktingar som omfattas av FN:s konventioner. De flyktingar som kommer utanför konventionsramarna anser vi bara ska fĂ„ tillfĂ€lliga uppehĂ„llstillstĂ„nd. Jag tycker att man ska vara mycket restriktiv med flyktingbegreppet. En flykting ska vara en som Ă„tervĂ€nder till sitt land.
Konfronterad med nĂ„gra av de absurda konsekvenser för enskilda mĂ€nniskor, Ă€ven danska medborgare, som den nya lagstiftningen fĂ„r rycker hon nĂ€rmast pĂ„ axlarna. –
Det Àr mÄnga Ärs försummelser som gör att detta kommer att gÄ ut över nÄgra fÄ.
BĂ„de danska LO och Dansk arbetsgivarförening föresprĂ„kar tvĂ€rtemot regeringens strĂ€van en ökad invandring för att lösa den förvĂ€ntade arbetskraftsbristen, men Pia Kjaersgaard avvisar bestĂ€mt tanken om att det kan vara en god idĂ©. â Vi har alltid tagit emot utlĂ€nningar, polacker, hugenotter med flera genom tiderna. Det har fungerat bra, för de har varit frĂ„n vĂ„r egen kulturkrets. Problemet i dag Ă€r att de Ă€r frĂ„n en helt annan kulturkrets som har svĂ„rt att integreras, inte bara i Danmark utan i hela Europa.
Trots att partiet vill upprĂ€tthĂ„lla dagens vĂ€lfĂ€rdssamhĂ€lle Ă„tminstone nĂ€r det gĂ€ller sjukvĂ„rden och Ă€ldreomsorgen Ă€r det enligt Pia Kjaersgaard ingen god idĂ© att lĂ„ta invandrare lösa bristen pĂ„ arbetskraft inom den offentliga sektorn. –
TÀnk, worst case, en somalisk kvinna i chador som kommer hit. Om det över huvud taget lyckas att fÄ henne ut pÄ arbetsmarknaden tar det otroligt lÄng tid att fÄ henne att förstÄ dansk kultur och danska traditioner. De flesta av dem vi tar emot i Danmark Àr analfabeter utan utbildning som ocksÄ blir gamla och ska ha hjÀlp. SÄ den tanken biter sig sjÀlv i svansen.
Pia Kjaersgaard kopplar gÀrna ihop ord som flykting och invandrare med ord som massvÄldtÀkt, klanstrider och hedersmord. I sitt veckobrev pÄ nÀtet har hon varnat för att svenska stÀder blir nya Beirut, och i en annons inför valet frÄn partiets ungdomsförbund visades hur tre unga danska flickor pÄ ett antal Ärs sikt skulle förvandlas till kvinnor i svarta slöjor. Partiets omstridda folketingsledamöter, prÀsterna Krarup och Langballe och Mogens Camre, har angripit kampen för mÀnskliga rÀttigheter och varnar för att islam Àr pÄ vÀg att ta över Danmark. Men Pia Kjaersgaard har varken tagit avstÄnd frÄn ungdomsförbundets annons eller partivÀnnernas mÄnga uppseendevÀckande uttalanden.
– Jag kan inte Ă€gna min tid Ă„t att ta avstĂ„nd. De har en skarp ton, men gĂ„r inte för lĂ„ngt. Och det jag skrev om Sverige var en reaktion mot svenska politikers hets mot Danmark. De borde ta hand om sina egna problem i stĂ€llet.
NĂ„gra systerpartier i Europa har Dansk folkeparti inte Ă€nnu, och Pia Kjaersgaard ilsknar till sĂ„ fort hon hör partiet jĂ€mföras med Jean-Marie Le Pen i Frankrike eller Jörg Haider i Ăsterrike. Hon förnekar ocksĂ„ att partiet skulle ha haft nĂ„gon kontakt med Sverigedemokraterna Ă€ven om dessa uttryckt grĂ€nslös beundran för det unga danska partiets stora framgĂ„ngar.
– Det Ă€r möjligt att nĂ„gon dĂ€rifrĂ„n har tagit fĂ€rjan till Helsingör och pratat med vĂ„ra vĂ€ljare pĂ„ gatan, men vi har inte pĂ„ ledningsplan haft nĂ„gon kontakt med dem som jag kĂ€nner till. De enda vi har haft kontakt med Ă€r de brittiska konservativa euroskeptikerna.
Annars berÀttar Pia Kjaersgaard gÀrna om hur mÄnga svenskar som kontaktar henne. Efter tevedebatten med folkpartiledaren Lars Leijonborg nyligen strömmade det in brev och e-post frÄn Sverige.
– Det Ă€r folk som verkar nĂ€rmast desperata. De har behov av att sĂ€ga sin mening och tycker att det har gĂ„tt hel fel i Sverige. â Ni borde uppfinna en Pia Kjaersgaard i Sverige. Det skulle de ha varit tvungna till hĂ€r i Danmark om de inte hade haft mig.
Ewa Svensson